2. HIERARCHIZÁCIA A KATEGORIZÁCIA STRATEGICKÝCH DOKUMENTOV 

Táto kapitola prezentuje typológiu strategických dokumentov, ktoré sú členené z viacerých kritérií a hľadísk. Zameriava sa na rozdelenie stratégií podľa ich hierarchického usporiadania a uvádza kategorizáciu strategických dokumentov na základe zohľadnenia rôznych aspektov. Pre celkovú charakteristiku a konkretizáciu systému verejných stratégií je potrebné uviesť jednotlivé typy strategických dokumentov, ako aj úrovne riadenia verejnej správy SR na ktorej vznikajú. Cieľom je zohľadniť fakt, že stratégie sa od seba odlišujú v mnohých prvkoch a kvôli týmto rozdielom je potrebné prispôsobiť aj samotnú aplikáciu metodiky ich vypracovania. Presná kategorizácia stratégie a určenie jej hlavných charakteristík umožní správne určiť detailnosť aplikácie metodiky v jej jednotlivých fázach, aktivitách a krokoch.

Hierarchizácia strategických dokumentov

Strategické dokumenty možno hierarchizovať podľa jednotlivých úrovní, na ktorých sú vytvárané relevantnými aktérmi. Na najvyššej úrovni (na vrchole tzv. hierarchickej pyramídy) sú medzinárodné, resp. nadnárodné strategické dokumenty. Tieto nie sú tvorené priamo inštitúciami verejnej správy SR, ale pri tvorbe mnohých stratégií na národnej úrovni je potrebné uvedené stratégie zohľadňovať a vychádzať z nich. Na národnej úrovni sú vypracovávané prierezové a odvetvové, resp. sektorové stratégie jednotlivých rezortov. Na nižšej úrovni sú stratégie regionálne a poslednú úroveň tvoria stratégie miestne, resp. lokálne, na úrovni miest, obcí, alebo mikroregiónov.

Kategorizácia strategických dokumentov

Kategorizácia strategických dokumentov nie je v podmienkach verejnej správy SR centrálne vytvorená a koordinovaná. Postupné zavedenie kategorizácie stratégií (vrátane všetkých aktuálnych dokumentov) je dôležité najmä pre ich správne zaradenie v rámci komplexného systému hierarchizácie. Kategorizácia strategických dokumentov bude vychádzať z multikriteriálneho posudzovania (napr. na základe dĺžky trvania, náročnosti či oblasti vecného riešenia, atď.). Možné spôsoby členenia strategických dokumentov vytváraných v podmienkach subjektov verejnej správy SR – s dôrazom na ústredne orgány štátnej správy – sa dajú vyjadriť nasledovne:

1. Stratégie podľa časovej náročnosti implementácie:

•	dlhodobé (viac ako 7 rokov),

•	strednodobé (3 až 7 rokov),

•	krátkodobé (1 až 2 roky).

2. Stratégie podľa vplyvu na verejný, resp. štátny rozpočet:

•	s dopadom na verejný, resp. štátny rozpočet,

•	bez vplyvu na verejný, resp. štátny rozpočet. 

3. Stratégie podľa veľkosti cieľovej skupiny:

•	majú celospoločenský dopad (veľká cieľová skupina),

•	sú zamerané odvetvovo, resp. sektorovo (stredná cieľová skupina),

•	majú lokálny, obmedzený dosah (malá cieľová skupina). 

4. Stratégie podľa prístupu k problematike:

•	rozvojové (rozvíjajú naskytnutú sa príležitosť),

•	regulačné (regulujú identifikovaný problém). 

5. Stratégie podľa úrovne obsahu:

•	vrcholové (definujúce všeobecnú víziu a  ciele, resp. strategický rámec riešenia daného problému),

•	čiastkové (rozpracovávajúcu vrcholovú stratégiu).

6. Stratégie podľa úrovne vytvárania:

•	medzinárodné,

•	celoštátne/národné,

•	regionálne,

•	miestne.

Náročnosť prípravy strategického dokumentu podľa kategórie

Každá príprava strategického dokumentu má svoje špecifiká a v niektorých fázach jeho vypracovania sa dĺžka trvania postupu v praxi môže značne líšiť. Niektoré fázy, aktivity alebo aj kroky môžu prebiehať súčasne (napr. aktivity v rámci analytickej a prognostickej fázy), čím sa celková dĺžka trvania danej fázy, aktivity, alebo kroku môže významne skrátiť.

Vo všeobecnosti však platí, že na dĺžku trvania jednotlivých fáz alebo celkovej tvorby strategického dokumentu, a na dodržanie stanoveného projektového plánu vrátane harmonogramu, má najväčší vplyv najmä:

•	splnenie legislatívnych požiadaviek na tvorbu, hodnotenie a schvaľovanie strategických dokumentov,

•	realizácia verejného obstarávania,

•	spolupráca so zainteresovanými stranami (čím viac aktérov, tým väčšie riziko nedodržania stanovených termínov), 

•	proces pripomienkovania a schvaľovania stratégie,

•	realisticky a kvalitne nastavený projektový plán, vrátane harmonogramu,

•	kvalitné riadenie rizík tvorby stratégie, ktoré môže eliminovať dopady výskytu rizík vedúcich napríklad k predĺženiu procesu vypracovania stratégie,

•	dostatok kvalifikovaných a odborných kapacít orientovaných na analytickú, strategickú a koncepčnú prácu a na organizáciu projektu vypracovania strategického dokumentu.

Na ilustráciu je uvedené rozdelenie strategických dokumentov podľa náročnosti ich prípravy, a to v závislosti od kategórie danej stratégie:

•	Strategické dokumenty veľmi náročné na prípravu sú tie, ktoré budú vyžadovať aplikáciu metodiky do hlbších detailov ako ostatné stratégie. Ide o strategické dokumenty, ktoré sú vytvárané na úrovni ústredných orgánov štátnej správy SR, sú veľmi komplexné, s celospoločenským vplyvom a majú dopad na štátny rozpočet. Implementácia stratégie je zvyčajne v rámci strednodobého, resp. dlhodobého obdobia. Môžu to byť rôzne prierezové, nadrezortné stratégie, ktoré schvaľuje vláda SR.
•	Strategické dokumenty menej náročné na prípravu môžu byť na úrovni kraja, mesta alebo obce. Cieľová skupina je obvykle obmedzená na obyvateľov kraja, mesta alebo obce. Implementácia stratégie je zvyčajne v rámci krátkodobého, resp. strednodobého obdobia. Potreba vytvorenia novej stratégie vzniká buď na základe potrieb kraja, mesta alebo obce, prípadne na základe impulzov od príslušného zastupiteľstva, alebo občanov.